![medic verifica pielea](/_i/-736837236.webp?path=https%3A%2F%2Fbackend.drmax.ro%2Fmedia%2Fwysiwyg%2FBlog%2F64287ab110d26_verificare_piele_de_doctor.jpg&format=webp)
Exista multe boli care pun in incapacitate persoanele afectate, iar clasificarea lor in cadrul sistemului de grade de handicap depinde de tipul si de gravitatea lor.
Gradele de handicap au rolul de a evalua formele de incapacitate ale persoanelor afectate de diverse deficiente sau tulburari ale functiilor organismului. De asemenea, reprezinta si un sistem de incadrare a acestora in vederea obtinerii unor ajutoare financiare sau de alta natura si a unor facilitati.
Handicapul este un dezavantaj social pentru ca afecteaza capacitatea de munca si, in functie de caz, de deplasare, relationare sociala, luare de decizii si gestionare a stresului. De aceea, oamenii cu handicap temporar sau permanent necesita sprijinul statului si al comunitatii.
Gradele de handicap se clasifica in functie de severitate. Literatura de specialitate si actele normative recunosc 4 grade:
Criteriile medico-sociale pentru incadrare difera de la o infirmitate sau boala la alta. Ele sunt in acord cu toate cele 4 grade mentionate si descriu impactul tulburarilor asupra capacitatilor motorii, senzoriale, sociale sau intelectuale. De exemplu, in cazul afectarii functiilor mentale, se iau in calcul IQ-ul, autonomia, capacitatea de scriere si citire, adaptabilitatea la activitatile cotidiene si situatii noi, orientarea, abilitatile de socializare, s.a. In cazul afectarii functiilor senzoriale, criteriile fac referire la gradul de severitate al disfunctiilor.
Exista criterii de incadrare in grade de handicap si pentru problemele de sanatate cardiovasculare, hematologice, osteo-articulare, urogenitale, digestive, metabolice, endocrine, hepatice si respiratorii. Criteriile iau in calcul gravitatea problemelor de sanatate, incapacitatea persoanei de a face efort sau de a se expune la anumiti factori. Pentru persoanele cu afectare imunitara din cauza HIV, criteriile depind de bolile asociate si de severitatea lor.
In clasificarea folosita de legislatia romaneasca, se disting urmatoarele tipuri de handicap:
Incapacitatea unei persoane se poate incadra la grad de handicap mediu, accentuat si grav, indiferent de tipul acestuia. Multi oameni au nelamuriri legate de ce inseamna handicap somatic sau de alt tip din cauza absentei informatiilor destinate publicului larg. Handicapul somatic face referire la incapacitatile determinate de afectiuni somatice, adica acelea care afecteaza corpul, nu viscerele. Mai exact, este vorba despre afectiuni ale musculaturii somatice si ale peretelui corpului, nu ale muschilor care asigura functionarea organelor interne (inima, organele digestive, etc.). Cand ai nelamuriri despre tipurile si gradele de handicap, este bine sa discuti cu persoane specializate care iti pot oferi informatii exacte despre bolile pentru care se acorda certificat de handicap.
Epilepsia este o boala care afecteaza creierul. Pacientii manifesta o crestere brusca a activitatii cerebrale care provoaca aparitia unor simptome variate. Cea mai cunoscuta manifestare este criza epileptiforma. Persoana afectata are convulsii, confuzie, stari psihice –anxietate, teama etc– si isi poate pierde cunostinta. Crizele pot fi mai rare sau mai dese, mai usoare sau severe, in functie de afectarea creierului.
Epilepsia poate afecta persoane de orice varsta, dar, de obicei, apare in copilarie sau dupa etatea de 60 de ani. Cauzele pot fi afectarea prenatala, tulburarile de dezvoltare, anumite infectii, anomaliile si traumatismele cerebrale si influenta genetica. Persoanele care sufera de epilepsie pot beneficia de certificat de handicap. In functie de gravitatea bolii, aceasta poate fi inclusa la toate cele 4 grade de handicap.
Sindromul Down este o afectiune genetica prezenta la copii inca din momentul conceperii. Practic, persoana afectata are un set de cromozomi in plus. De aceea, nu exista tratament pentru aceasta afectiune. Sindromul Down este cauza cea mai intalnita a retardului mintal usor. Pacientii au dificultati de invatare care pot varia ca gravitate si anumite dizabilitati permanente care le pot scurta durata de viata. Nu se poate prevedea evolutia afectiunii de la momentul nasterii. Totusi, cu ingrijire corespunzatoare, o persoana cu sindrom Down poate duce o viata normala.
Incadrarea in gradele de handicap a acestei boli a fost corectata cu un amendament al Ministerului Sanatatii, in 2017. Pana in acel moment, sindromul Down si alte afectiuni genetice nu puteau fi incluse la gradul sever de handicap.
Bolile neurodegenerative se instaleaza odata cu inaintarea in varsta. Celulele nervoase cerebrale sau periferice mor sau nu isi mai pot indeplini functia si provoaca probleme neurologice. Alzheimerul si Parkinsonul sunt cele mai intalnite boli neurodegenerative. Acestea afecteaza milioane de oameni si, din pacate, nu exista nicio metoda de a incetini evolutia bolii. Riscul de a dezvolta o boala neurodegenerativa creste odata cu varsta pentru ca numarul de neuroni scade. Alti factori de risc tin de ereditate si stilul de viata.
O dieta sanatoasa, bogata in antioxidanti, evitarea substantelor toxice si activitatea fizica regulata pot incetini degenerarea celulelor nervoase. Medicul iti poate recomanda si anumite suplimente alimentare care sa te ajute in mentinerea unui aport de nutrienti optim. Stiinta nu a oferit deocamdata suficiente dovezi care sa confirme ca suplimentele alimentare pot combate afectiunile provocate de degradarea celulelor nervoase. Bolile neurodegenerative se incadreaza in gradele de handicap pentru persoanele cu afectare a functiilor mintale.
Schizofrenia este o tulburare psihica severa care are un impact puternic asupra calitatii vietii pacientului. La barbati, apare de cele mai multe ori in jurul varstei de 20 de ani, iar la femei intre 20 si 30 de ani. Tulburarea apare rareori la copii. Schizofrenicii au in medie o durata de viata mult mai redusa decat oamenii sanatosi, fie din cauza sedentarismului si consecintelor asociate acestuia, fie din cauza sinuciderii. Manifestarile schizofreniei includ halucinatii, confuzie, paranoia, delir, izolare, motivatie scazuta, lipsa de reactie emotionala. Cauzele bolii pot fi de natura ereditara, neurochimica si de mediu. Schizofrenia se incadreaza la handicapul de tip psihoza majora.
In gradele de handicap specifice afectarii functiilor cardiovasculare se incadreaza si cardiomiopatia, o afectiune a miocardului care se caracterizeaza prin slabirea muschiului inimii. In consecinta, pomparea sangelui in organism se face deficitar. Netratata, boala poate produce manifestari neplacute, complicatii si chiar deces. Cardiomiopatia se poate dezvolta progresiv sau poate fi congenitala. Cand boala apare progresiv, deseori responsabile sunt stilul de viata nesanatos si alte afectiuni. Tratamentul prescris de medic si schimbarea stilului de viata pot incetini evolutia bolii. Limitarea alimentelor si substantelor nesanatoase, cresterea activitatii fizice, evitarea stresului si imbunatatirea somnului sunt utile. Unii pacientii apeleaza si la remedii naturiste, dar nu exista nicio garantie ca acestea functioneaza.
Daca te intrebi in ce grad de handicap se incadreaza cancerul, trebuie sa stii ca acest lucru depinde de gravitatea cazului. Cancerul este o boala care se manifesta prin inmultirea necontrolata a celulelor dintr-o anumita parte a corpului. Celulele canceroase pot invada si distruge tesuturile sanatoase din vecinatate, inclusiv ale organelor. Cand cancerul se extinde catre alte zone ale corpului, fenomenul poarta numele de metastaza. Exista mai mult de 200 de forme de cancer si se considera ca 1 din 2 oameni dezvolta una dintre ele. Tratamentul include de obicei chirurgie, chimioterapie si radioterapie.
Incadrarea cancerului in categoriile de handicap se face in functie de partea din corp afectata. De exemplu, cancerul bronho-pulmonar se incadreaza la afectarea functiilor aparatului respirator. Cancerul de pancreas este inclus la handicapul cu afectare a sistemului digestiv. Leucemia se incadreaza la handicapul cu afectare a functiilor sistemului hematologic.
Referinte