Creierul uman: functii, rol, afectiuni asociate
Creierul este organul central al sistemului nervos si are un rol vital in controlul si coordonarea functiilor corpului uman. Acestra este parte a sistemului nervos central si este responsabil pentru controlul si reglarea tuturor activitatilor cognitive, emotionale, motorii si senzoriale. Acest organ complex este alcatuit din miliarde de celule nervoase care comunica intre ele prin intermediul semnalelor electrice. Creierul uman are o structura extrem de sofisticata, cu multe parti si regiuni specializate, care indeplinesc functii specifice.
![Creierul uman: functii, rol, afectiuni asociate](/_i/-1544488114.webp?path=https%3A%2F%2Fbackend.drmax.ro%2Fmedia%2Famasty%2Fblog%2FCreierul_uman_1.jpg&format=webp)
Continutul articolului
Care sunt functiile si rolul creierului?
Creierul uman este organul responsabil de controlul si coordonarea tuturor functiilor vitale ale corpului nostru. Acesta primeste informatii prin intermediul celor 5 simturi - vaz, auz, miros, gust si simtul tactil. Prin intermediul acestor simturi, dar si cu ajutorul impulsurilor transmise de catre organele interne, creierul preia si proceseaza informatiile despre mediul inconjurator si ne permite sa percepem lumea din jur. [1] [2] [3]
Pe lângă controlul simturilor, creierul are si alte roluri esentiale. El este centrul gandurilor si deciziilor, ne ajuta sa formam si sa pastram amintirile si este implicat in reglarea emotiilor. De asemenea, creierul controleaza functia motorie, echilibrul si coordonarea. In plus, acesta transmite semnale catre organele noastre interne, regland astfel functiile acestora. De exemplu, creierul controleaza ritmul cardiac, respiratia, regleaza somnul si controleaza temperatura. Exista si alte roluri importante ale creierului, acesta fiind centrul vorbirii si asigurand capacitatea organismului de a raspunde la stres. [1] [2] [3]
Anatomia creierului uman
Anatomia creierului uman este extrem de complexa, fiind formata din mai multe structuri interconectate. Fiecare dintre acestea are anumite roluri specifice si toate contribuie la buna functionare a organismului.
Partile principale ale creierului
Principalele componente ale creierului uman sunt urmatoarele:
- Creierul mare reprezinta 80% din intregul creier si este responsabil pentru functiile cognitive superioare, cum ar fi gandirea, emotiile si invatarea, dar este responsabil si cu interpretarea semnalelor vizuale, auditive si tactile. [1]
- Cerebelul este situat in partea din spate a creierului si este responsabil pentru coordonarea miscarilor fine, a echilibrului si a posturii. [1]
- Trunchiul cerebral este situat in partea inferioara a creierului si conecteaza creierul cu maduva spinarii. Aceasta parte a creierului controleaza functiile de baza ale organismului, cum ar fi respiratia, bataile inimii, ciclurile de somn sau reflexul de inghitire. [1]
Lobii creierului
Fiecare parte a creierului uman este impartita in mai multe sectiuni, numite lobi. Acestia lucreaza impreuna pentru a asigura buna functionare a creierului, dar fiecare are anumite functii specifice si indeplineste anumite procese cognitive.
- Lobul frontal este situat in partea frontala a creierului, in spatele fruntii, fiind cel mai mare. Acesta este asociat cu controlul miscarilor voluntare, cu vorbitul si procesele cognitive superioare, cum ar fi gandirea abstracta, dar si memoria sau aspectele ce tin de personalitate. [1]
- Lobul occipital este situat in partea posterioara a creierului si permite perceptia si interpretarea informatiilor vizuale. Aici se afla centrul de prelucrare a imaginilor si lobul este implicat in perceptia culorilor, recunoasterea formelor si identificarea obiectelor. [1]
- Lobul parietal se afla in apropierea centrului creierului, iar acesta primeste si integreaza informatii din alte regiuni cerebrale. Astfel, poti percepe mai bine mediul inconjurator si starea corpului tau. [1]
- Lobii temporali sunt situati in partile laterale ale creierului, in apropierea urechilor. Sunt implicati in procesarea informatiilor auditive, ajutand la recunoasterea cuvintelor si in intelegerea limbii. Acestia contribuie si la recunoasterea locurilor, a persoanelor si in perceptia emotiilor. [1]
Emisferele creierului
Creierul mare este impartit in cele doua emisfere, stanga si dreapta, despartite de o adancitura numita santul longitudinal. Fiecare emisfera controleaza miscarile si simturile din partea opusa a corpului. De obicei, emisfera dominanta este cea stanga, dar acest lucru nu este valabil in cazul tuturor. In general, cea dominanta este responsabila cu functia vorbirii, iar cea opusa controleaza orientarea in spatiu si procesarea imaginilor. [1]
Oasele si tesutul din jurul creierului
Creierul este protejat de o serie de structuri si tesuturi, care ajuta la mentinerea integritatii sale. Structura osoasa care protejeaza creierul este reprezentata de cutia craniana. Intre aceasta si creier se afla meningele, o membrana alcatuita din trei straturi: dura mater, arahnoida si pia mater. Intre ultimele doua se afla lichidul cefalorahidian (LCR), un fluid incolor care inconjoara creierul si maduva spinarii, oferind o protectie suplimentara. [1]
Substanta alba si substanta cenusie
Substanta alba si substanta cenusie sunt doua componente anatomice esentiale ale sistemului nervos central. In compozitia creierului, substanta cenusie se afla la exterior, jucand un rol important in functiile de zi cu zi ale acestuia. Substanta alba se afla in straturile mai profunde ale creierului si contine fibre nervoase care transmit semnalele electrice. [1]
Nervii si alte parti ale sistemului nervos care transmit semnale
Nervii sunt componente esentiale ale sistemului nervos si au un rol crucial in transmiterea semnalelor din si catre creier. Avem 12 perechi de nervi cranieni, care pornesc de la creier si merg catre diferite zone ale capului. Acestia sunt responsabile pentru transmiterea unor senzatii specifice, precum auz, vaz sau gust. Substanta alba este cea care conecteaza celulele nervoase, diferite parti ale creierului, dar si componentele sistemului nervos central. [1]
Neuronii sunt acele celule nervoase care transmit si primesc impulsurile electrice, dar exista si alte tipuri de celule. Acestea sunt celulele gliale, care ajuta la mentinerea sanatatii creierului si produc mielina, o substanta grasa, protectoare, prezenta in substanta alba. [1]
Pe langa acestea, exista si anumiti centri formati dintr-o acumulare de celule nervoase, care trimit si primesc semnale si indeplinesc anumite functii. Acestia sunt:
- Talamusul functioneaza ca o poarta pentru informatiile senzoriale, preluandu-le din corp si directionandu-le spre zonele corespunzatoare ale creierului pentru procesare; [1]
- Hipotalamusul, situat sub talamus, joaca un rol important in reglarea activitatii hormonale si controleaza functii vitale precum foamea, setea, reglarea temperaturii sau somnul; [1]
- Glanda pituitara este si ea responsabila pentru secretia de hormoni care controleaza diverse procese fiziologice; [1]
- Ganglionii bazali sunt implicati in controlul miscarilor si in coordonarea acestora. [1]
Afectiuni asociate
Creierul uman este un organ complex si delicat, susceptibil la o varietate de afectiuni care pot afecta functionarea sa normala. Putem vorbi despre mai multe tipuri de afectiuni, mai mult sau mai putin grave.
- Boala Alzheimer si dementa: afectiuni degenerative ale creierului Boala Alzheimer care afecteaza treptat memoria, gandirea, capacitatea de comunicare si comportamentul; [1]
- Scleroza laterala amiotrofica (ALS): afectiune neuromusculara care duce la deteriorarea celulelor nervoase; [1]
- Tulburari de spectru autist: acestea pot afecta dezvoltarea sociala, comunicarea si comportamentul; [1]
- Tumori cerebrale: acumulari de celule care se dezvolta in mod neregulat, care pot fi benigne sau maligne; [1]
- Epilepsie: afectiune care duce la afectarea activitatii celulelor nervoase si la aparitia convulsiilor; [1]
- Boala Parkinson: boala degenerativa progresiva caracterizata in principal de aparitia tremorului; [1]
- Accident vascular cerebral: apare atunci cand aportul de sange către o anumita zona a creierului este intrerupt sau redus, fie de catre un cheag, fie din cauza unei hemoragii; [1]
- Afectiuni congenitale: multe afectiuni neurologice pot fi prezente inca de la nastere, ele pot fi mostenite, pot fi cauzate de anomalii genetice sau pot fi rezultatul unui traumatism intrauterin in timpul sarcinii; [1]
- Leziuni: pot aparea ca rezultat al unui traumatism cranian sau accident si pot provoca o varietate de simptome, iar impactul lor poate varia de la usor la sever. [1]
Cum sa mentii sanatatea creierului
- Odihna suficienta: dormi minimum 7-8 ore pe noapte;
- Exercitiul fizic regulat: activitatea fizica poate imbunatati fluxul sanguin catre creier si poate stimula productia de substante benefice sanatatii neuronale;
- Consumul moderat de alcool;
- Alimentatia sanatoasa, bogata in fructe, legume, cereale integrale, proteine si grasimi sanatoase;
- Jocuri sau exercitii de stimulare mentala: jocurile de strategie, puzzle-urile, lectura sau invatarea de lucruri noi pot imbunatati capacitatea de gandire si memoria;
- Renuntarea la fumat.
Creierul uman este un organ cu o structura extrem de complexa, care indeplineste functii vitale in organism. Asigura-te ca ii pastrezi sanatatea printr-un stil de viata echilibrat, dar si mergand periodic la control. Nu uita ca articolul nostru are scop pur informativ si nu este menit sa inlocuiasca diagnosticul oferit de un specialist sau sfaturile avizate ale acestuia. Mergi la medic oricand ai de-a face cu o problema si respecta doar recomandarile acestuia.
Surse:
1. “Brain: Definition, Function, Anatomy & Parts.” Cleveland Clinic, my.clevelandclinic.org/health/body/22638-brain. Published 30 Mar. 2022. Accessed 5 Sept. 2023.
2. Maiese, Kenneth. “Brain - Brain, Spinal Cord, and Nerve Disorders.” Merck Manuals Consumer Version, Merck Manuals, www.merckmanuals.com/home/brain,-spinal-cord,-and-nerve-disorders/biology-of-the-nervous-system/brain. Published 30 Aug. 2023. Accessed 5 Sept. 2023.
3. Anand I Rughani, MD. “Brain Anatomy.” Overview, Gross Anatomy: Cerebrum, Gross Anatomy: Cortex, Medscape, emedicine.medscape.com/article/1898830-overview. Published 30 Jun. 2023. Accessed 5 Sept. 2023.